A SATOR AREPO TENET OPERA ROTAS egy palindrom , latin szavakból álló betűkombináció, amelyet általában négyzetben helyeznek el úgy, hogy a szavak ugyanazt olvassák jobbról balra, balról jobbra, fentről lefelé és lentről felfelé. A palindromot gyakran hozták kapcsolatba a korai keresztényekkel , és talizmánként vagy varázslatként használták [1] : különösen Nagy- Britanniában rögzítették szavait egy papírszalagra, amelyet aztán a nyak köré tekertek, hogy megvédjék a betegségektől [2]. . A SATOR AREPO TENET kifejezés is egy példa a boustrophedonra , egy olyan irodalmi módszerre, amelyben az írássorokat felváltva balról jobbra és jobbról balra olvassák. Ha a kifejezést kétszer, közvetlen és fordított sorrendben olvassuk be, akkor a TENET szó megismétlődik.
A Római Birodalom idejéből származó palindrom képeit számos építészeti és irodalmi forrás őrzi Nyugat-Európa különböző részein , valamint Szíriában és Egyiptomban . A legkorábbi leleteket – két karcos feliratot – az ókori római város, Pompeii romjain találták , amelyet a Vezúv i.sz. 79-ben történt kitörése pusztított el . e. [3]
Leggyakrabban a palindrom szavait a következőképpen fordítják latinból : sator - vető, talajművelő; arepo - fiktív név vagy az arrepo származéka (viszont az ad repo , "Lassan haladok előre"); tétel - tartja, tartja; opera - munka; rotas - kerekek vagy eke . Végső formájában a kifejezés valahogy így hangzik: „A vető Arepo alig tartja a kerekeket” vagy „A vető Arepo irányítja az ekét (kerekeket)” [3] . C. W. Keram német újságíró , aki széles körben ismert a nagy régészeti felfedezésekről szóló publikációiról, felajánlotta a boustrophedon Sator arepo tételének saját fordítását ; tenet opera rotas , a tenet szót kétszer használva: „A nagy magvető segíti a munkát; minden munkája a nagy magvetőnek a kezében van” ( angol The Great Sower holds in his hand all works; all works the Great Sower holds in his hand ) [4] .
Az arepo szót tartják a legtitokzatosabb szónak a betűkombinációban - a latin írásban már sehol sem található meg (nyelvészeti szempontból hapaxnak számít ). Egyes kutatók úgy vélik, hogy ez kifejezetten ehhez a kompozícióhoz készült. Más szakértők úgy vélik, hogy a szót egy másik nyelvből kölcsönözték. Így Jerome Carcopino francia történész és író azt feltételezte, hogy az arepo kelta , feltehetően gall eredetű, és eredetileg ekét jelentett [5] . Az Oxfordi Egyetem polgári jogi professzora, David Daub úgy vélte, hogy a szó héberből vagy arámból származik, és a korai keresztények a görög alfa és o mega analógjaként használták (lásd Jelenések 1:8 ) [6] . Miroslav Markovich művei azt a változatot védik, hogy a szót a görög Αρπως vagy Αρπων szóból vették át, ami viszont az egyiptomi nyelvből származik, ahol az egyiptomi istent Hórusznak nevezte [ 7] .
A kora középkorig csak néhány olyan lelet maradt fenn, amely e betűkombináció használatáról tanúskodik. Közülük a két legkorábbi freskó alakban (az egyik oszlopon, a másik egy helyi tisztviselő házában) az ókori római város, Pompeii ásatásai során került elő [3] . A szakértők úgy vélik, hogy a freskók 50 és 79 év között készültek, amikor a várost a Vezúv kitörése elpusztította [8] . A palindrom további négy képét őrzik Azzanatkon istennő templomának domborműve az ősi Dura-Europos város (a modern Szíria területe ) romjain. A feliratok még azelőtt készültek, hogy a várost 256-ban a perzsák meghódították és kifosztották . Hasonló, 3. századi lelet került elő a földből a mai Budapesthez tartozó Óbudon . Végül Felső-Egyiptomban egy másik, a kopt nyelvnek megfelelően kissé módosított papiruszfeliratot fedeztek fel . Létrehozása feltehetően a 4. vagy 5. századra nyúlik vissza [3] .
Körülbelül a 9. századtól kezdve már meglehetősen sokféle, főként a kereszténységgel kapcsolatos forrásban felbukkannak egy tér képei a sírkövön a palindrom szavaival. A korunkig jutott dokumentumok közül kiemelhető a Saint-Germain-des-Pres- i apátság 9. századi latin nyelvű bibliája , a 14. századi osztrák érmék és számos kőbe vésett felirat. a templomos lovagok által használt épületek (például a közép- olaszországi Valvisciolo apátság falán vagy a Cremona város közelében lévő Pieve Terzani templom mozaikján ). Később, a 16. században a betűkombináció megjelenik a francia filozófus és Guillaume Postel jezsuita varázslatos ötszögeként ismert talizmánon . Ezen a képen a négyzet a kör belsejében és két egymást metsző háromszög tetején található. A 19. századig a vésett mágikus négyzetet gyakran használták talizmánokban és amulettekben [9] .
A különböző irányokba ugyanazt olvasott szavak szokatlan kombinációja már az ókorban felkeltette a figyelmet, és sokan azt hitték, hogy mágikus tulajdonságai vannak [8] . A kifejezés titokzatos jelentésének megfejtésére törekedve a korai keresztények észrevették, hogy a kifejezés egyben anagramma is , amelynek betűit kétszer (egy N-nel) átrendezve a PATER NOSTER kifejezést kapjuk , latinul fordítva, jelentése „a miénk ”. Atya " - az egyik fő keresztény ima neve. A fennmaradó "A" és "O" betűk az "alfát és az omegát" szimbolizálták – egy allegóriával , amellyel az Úr összehasonlítja magát a teológus János Jelenésében [10] . Általában a PATERNOSTER szavakat görög, egyenlő végű kereszt formájában ábrázolták, az "A" és "O" pedig párosával a végeire vagy a sugarak közötti résbe került [8] .
Egy másik jól ismert kifejezés, amely a betűk átrendeződéséből adódik, így hangzik: PETRO ET REO PATET ROSA SARONA : "Sároni Narcissus még mindig feltárul Péter előtt, bár bűnös." A kifejezést Kuno von Hardenberg gróf ( Kuno Graf von Hardenberg , 1871-1938) német filozófus írta le , aki úgy vélte, hogy titokzatos utalást talált arra a hiedelemre, hogy a virágot azért kapta Szent Péter, mert megtagadta Jézust . Bár Hardenberg hivatkozott a Bibliában leírt eseményekre, később kiderült, hogy a "saron nárcisz" virág csak a 17. században jelent meg a szentírás angol fordításában egy félrefordítás eredményeként [3] .
Nyugat-Európában és Bizáncban ez a kifejezés divatba jött, és gyakran használták varázslatként a gonosz szellemek elűzésére és a gyógyításra [8] . A középkori Angliában a szavakat néha kissé módosították egy papírcsíkra írták, amelyet aztán a nyak köré tekertek: az emberek azt hitték, hogy ez az eljárás segít felépülni a maláriából és más betegségekből [2] . Rómában a teret különféle háztartási eszközökön, például edényeken ábrázolták; feliratú táblákat rögzítettek a bejárati ajtókra. Egy módosított palindrom Európán kívül is ismert: például 1655-ben az Aritmológia (Arithmologia) kéziratában a híres német jezsuita és tudós, Athanasius Kircher leírja Abesszíniába tett utazását . E könyv szerint az etiópok a SADOR, ALADOR, DANET, ADERA és RODAS szavakkal hivatkoznak Jézus Krisztusra, amelyekben a varázsnégyzet átdolgozott formáját sejtik [3] .
![]() | |
---|---|
Bibliográfiai katalógusokban |
|