Naum Abramovics Pereferkovics | |
---|---|
Születési dátum | 1871 [1] [2] [3] |
Születési hely | |
Halál dátuma | 1940 [1] [2] [3] |
A halál helye | |
Ország | |
Tudományos szféra | nyelvész , hebraista , orosz |
alma Mater | Szentpétervári Egyetem (1894) |
![]() |
Naum (Nechemia) Abramovics Pereferkovics (1871, Sztavropol - 1940, Riga ) - orosz és lett nyelvész , hebraista , oroszista , fordító és lexikográfus az orosz és jiddis területén (lexikográfusként N. Abramov álnéven tevékenykedett ).
Kantonista családjában született . [4] 1894-ben aranyéremmel diplomázott a Szentpétervári Császári Egyetem Keleti Karán ( N. Ya. Marrral együtt tanult ), mesteri fokozatot kapott „A talmudi információk kódexe a gnosztikus szektákról” című disszertációjáért. joga volt orosz és sémi nyelvet tanítani Oroszország összes oktatási intézményében, de nem maradt a tanszéken, bár felajánlották neki. [4] [5]
Pereferkovics (néha Al-Gavvas vagy Vosztocsnik álnévvel ) számos recenziót, népszerű cikket, újságírást és eredeti kutatást közöltek a Voszkhodban és más orosz-zsidó kiadványokban. [4] Közreműködött a Russkiye Vedomosztiban is . [4] Több mint 200 zsidótudományi tudományos és kritikai cikk szerzője, amelyek többek között olyan tudományos publikációkban jelentek meg, mint a Journal of the Ministry of National Education , a Hermes , a Scientific Review , a Brockhaus-Efron Jewish. Enciklopédia (az első kötet első szakaszának szerkesztője is), Enciklopédiai szótár Gránátalma , "Jewish Encyclopedia" (a " Jewish Encyclopedia" egyik alapítója (Szentpétervár, 1908-1913) és a Biblia rész szerkesztője az előkészítés alatt az első kötetből). [4] [5]
1908-ban részletes elemzést adott ki az 1883-as „ A Shulchan Aruch 100 törvénye ” című antiszemita röpiratról , amelyben feltárta a pogányokról szóló talmudi törvények valódi jelentését és a szerzők és fordítók általi elferdítési technológiát. a pamflet [6] .
1909 januárjától a jól ismert német Petrishule iskolában tanította a judaizmus alapjait . Ugyanebben az évben megpróbált " zsidó református közösséget " létrehozni Szentpéterváron, de ez a próbálkozás nem járt sikerrel. [5] Megjelent jiddisül különböző oroszországi zsidó folyóiratokban, különösen a szentpétervári Der Freind újságban. [négy]
1912-ben kiadott egy háromkötetes Zsidó vallástankönyvet középfokú oktatási intézmények számára (második kiadás 1915-1916-ban) orosz középiskolákba járó zsidó gyerekek számára. 1897 és 1911 között Pereferkovics Talmudjának két kiadása jelent meg Szentpéterváron (nyolc, illetve öt kötetben), beleértve a Misna , a Tosefta és a halachic midrashim (Mekhilta ) „kritikus” (vagyis tudományos) fordítását. és Sifra), valamint külön kiadások - a „Berakhot” (1909) és „Avot of Rabbi Nathan” (1903) értekezések fordításai. [négy]
1917-ig Szentpéterváron tanított a Keletkutató Kurzusokon (más néven "Zsidó Akadémia", "Zsidóismereti Intézet", "Zsidóismeret Felsőiskola") [4] .
1918-ban az RSFSR Külügyi Népbiztosságán kezdett dolgozni . [4] Tolmácsként dolgozott a bresti békéről szóló tárgyalásokon . [4] Kivándorlása előtt egy ideig felsőoktatási intézményekben tanított. [négy]
Mivel a Talmud fordításával foglalkozott, Pereferkovich egyidejűleg másik monumentális munkáján is dolgozott - "Az orosz szinonimák és hasonló kifejezések szótára", amely egy másik álnéven jelent meg - "N. Abramov" [4] . Ez a szótár, amely 1900-tól 1915-ig négy utánnyomáson ment át [4] , a mai napig nem veszített jelentőségét - 1994-ben jelent meg az 5., javított és kiegészített kiadás, 1996-ban, 1999-ben és 2006-ban a sztereotip 6- e, 7. és 8. kiadás. Ez a szótár több mint 20 ezer szót és körülbelül 5 ezer szinonim sort tartalmaz. A szótár modern újbóli kiadásának előszavában Yu. D. Apresyan akadémikus megjegyezte, hogy „ ezt a szótárt a kortársak nem értették, és nem volt jelentős hatással az orosz szinonim szótár fogalmának kialakulására. Eközben sok tekintetben megelőzte korát, és előre látott néhány olyan gondolatra, amelyek csak a közelmúltban alakultak ki és testesültek meg a világlexikográfiában . A szinonimikus sorok Abramov szerint történő kialakításában inkább a szemantikai , mint a formai beállítás dominál, nem csak lexémákat tartalmaznak , hanem szinonim frazeológiai egységeket , morfológiai, szintaktikai eszközöket is. A szótár ideográfiai és kombinatív szótár elemeit , valamint Apresyan szemszögéből lexikális funkciókhoz közel álló apparátust tartalmazza .
"N. Abramov "szerzője volt az Orosz mondókák szótára " (1912; újranyomva 1996-ban) és a népszerű "A szavak ajándéka" (1900-1913) könyvsorozatnak, amely számos újranyomást kiállt, és gyakorlati útmutatókat tartalmaz az orosz retorikához ( "A gondolatok kifejezésének művészete", "... beszélni és vitatkozni", "... beszédet tartani", "... esszéket írni", "... találkozókat vezetni" stb.). [négy]
1919-ben Pereferkovich illegálisan Lettországba emigrált. [4] Itt vált tudományos érdeklődésének új tárgyává a jiddis . Pereferkovich Rigában, ahol élete utolsó 20 évét töltötte, zsidó (Zálemán Gimnázium) és nem zsidó (Orosz Egyetemi Tanfolyamok) középiskolákban tanított, kiadta a Kis Újság című újságot, és megjelent a helyi sajtóban jiddis nyelven - Der Veg, "Unzer Veg", "Dos Folk", "Letste Nayes", "Frimorgn". [4] Ezen kívül dolgozott a „העברײאיזמען אין אידיש” szótáron (“hebreismen in jiddis: 4000 hebreishe werter un citatn” - Hebraisms in jiddish subcitations in German: Hebrrew4 ezer szó jiddish szóval in hebrett: hebrrew4 ezer Sprache” , Riga: Globus, 1929 és Riga: Bikher far Alemen, 1931, Nehemye Pereferkovich néven ), amely mintegy 4000 héber és arámi eredetű szót vett fel a jiddisben, irodalmi forrásokból származó idézetekkel. [4] G. L. Bender „Az evangélikus Jézus és tanításai” című, Pereferkovich „Az igazság Krisztusról” című könyvével egybecsengett polemikus keresztényellenes tanulmányának kiadásra való előkészítésében való részvételért egy lett bíróságot két év börtönbüntetésre ítéltek istenkáromlás (a Büntetőtörvénykönyv 51. cikke ) és a vallássértés (a Btk. 73. cikke), bár az ítéletet ezt követően a Semmítőszék hatályon kívül helyezte. [4] [7]
A rigai új "Shmerli" zsidó temetőben temették el .
1908-ban Rigában feleségül vette Mariana Aleksandrovna Garbelt (1880, Goldingen - ?) [8] . Két gyermek.
![]() |
| |||
---|---|---|---|---|
|