Anatolij Avrutin | |||
---|---|---|---|
Álnevek | A. Jurijev | ||
Születési dátum | 1948. július 3. (74 évesen) | ||
Születési hely |
|
||
Állampolgárság (állampolgárság) | |||
Foglalkozása | költő , műfordító , esszéista , irodalomkritikus , rovatvezető, szerkesztő | ||
A művek nyelve | orosz | ||
Díjak |
|
Anatolij Jurjevics Avrutyin ( 1948. július 3., Minszk ) fehérorosz költő , fordító , publicista, irodalomkritikus, rovatvezető, szerkesztő. 1993 óta a Fehéroroszországi Írók Szövetségének tagja . Az Orosz Írószövetség tagja. Tiszteletbeli tagja a Bulgári Orosz Ajkú Írók Szövetségének. A Fehérorosz Nemzeti Irodalmi Díj és az Oroszországi Nagy Irodalmi Díj kitüntetettje, a Tatár Kulturális Minisztérium Marina Cvetajeva díja. Az "Arany Lovag - 2022" díjazott a költészet műfajában. Megkapta a Francisk Skaryna Érdemrendet és Érdemérmet. A Nemzetközi Szláv Irodalmi és Művészeti Akadémia (Várna, Bulgária) rendes tagja. Az Orosz Költészeti Akadémia és a Petrovszkij Tudományos és Művészeti Akadémia levelező tagja. Az "Anatolij Avrutin költő" nevet 2011-ben a Rák csillagkép egyik csillaga kapta.
Jurij Moisejevics Avrutin vasúti mérnök családjában született. 1972-ben diplomázott a Fehérorosz Állami Egyetem Történettudományi Karán. Szerszámkészítőként dolgozott a minszki kocsiraktárban, tanár-szervezőként a Fehérorosz Vasút 2. számú házvezetésénél, irodalmi tanácsadóként a „Belarusz vasutas” című újságnál, amely alatt tíz évig (1974-1984) ) vezette a „Magistral” irodalmi egyesületet. Később - irodalmi szerkesztő, a "Service of Life of Belarus of Life" magazin vezető irodalmi szerkesztője, a "Salon" magazin ügyvezető titkára és főszerkesztő-helyettese, a "Personal Life" magazin főszerkesztője, rovatvezetője a „Szovjet Belarusz” újság kulturális számai, a „Belarusz” újság első főszerkesztő-helyettese, a Neman folyóirat költészeti osztályának szerkesztője, 1998 decemberétől napjainkig – a New Nemiga Literary főszerkesztője magazin. Ezzel párhuzamosan 2005 novemberétől 2008 februárjáig - a Fehéroroszországi Írószövetség igazgatóságának első titkára.
Költőként 1973. február 18-án debütált a „Belarusz vasutas” című újság oldalain.
Számos Fehéroroszországban, Oroszországban, Kanadában és Németországban megjelent versgyűjtemény szerzője. Az első "Hóesés júliusban" gyűjtemény 1979-ben jelent meg a minszki "Mastatskaya Litaratura" kiadónál. A leghíresebb gyűjtemények: "Egyedül a csenddel". "Arany toll" sorozat, Mn., Mastatskaya irodalom, 2007; "Arany a feketén". Válogatott dalszövegek. Frankfurt am Main, 2012; "Idő". Két kötetben válogatva, Szentpétervár, „Duma” írók kiadója, 2013; „Felvilágosodás”, Verseskönyv. Mn., "Népek Asveta", 2016; "El Oroszországtól". Kanadai Irodalmi Díjasok Könyvtára Ernest Hemingway. "Litsvet", Toronto, 2016; „Ősz siránkozás”, Válogatott. "Modern orosz klasszikusok" sorozat. Moszkva, „Orosz író”, 2018; "Elviselhetetlen zene". A Fehéroroszországi Nemzeti Irodalmi Díj díjazottjainak könyvtára. Mn., „Négy negyed”, 2018; "Beeil dich langsamer zu Leben" ("Siess, hogy lassabban élj"). Német fordítás. Heinrich Dick Kiadó", Berlin, 2020; "Temporal Eternity". Válogatott művek. Sok, Mastatskaya Litaratura", 2022
A „Belarusz modern orosz költészete” (Mn., 2003) antológia összeállítója.
A Nyevszkij Almanakh (Szentpétervár), Baltika (Tallinn, Észtország), Don (Rosztov-on-Don), Rise (Voronyezs), Volga folyóiratok szerkesztőbizottságának tagja. XXI. század” (Saratov), „Priokskie zori” (Tula), „orosz író” (Szentpétervár), „Függőleges XXI. század” (Nizsnyij Novgorod).
Különböző országok számos irodalmi kiadásában jelent meg. Többek között a "Literaturnaya gazeta", az "Irodalmi Oroszország", a "Moszkva", "Ifjúság", "Kortársunk", "Fiatal gárda", "A haza jegyzetei", "Néva", "Aurora", "Nevszkij almanach" folyóiratokban. , "Siberian Lights", "North", "Rise", "Don", "Day of Literature", az éves "Költészet napja" (minden - Oroszország), "New Journal" (USA), "Frontiers" (Franciaország) ), „Irodalmi európai”, „Hídak”, „Lebegő híd” (mind – Németország), „Újvilág” (Kanada), „Stained Glass” (Ausztrália). A posztszovjet tér egyetlen költője, aki szerepel a négykötetes „Az orosz külföldi költészet 100 éve” című antológiájában (Frankfurt am Main, Németország, 2017)
Verseket fordít fehéroroszról és más nyelvekről. Oroszra fordított Ovidius, Horatius, Catullus, Vergilius, Baudelaire, Sappho, Lorca, Rimbaud, Borges, M. Bogdanovich, J. Kupala, J. Kolas, M. Tank, M. Bashlakov, M. Metlitsky, M műveit. Pozdnyakov, E. Yanishchits, M. Shabovich. Aktívan dolgozik a dagesztáni költők műveinek fordításán. Anatolij Avrutin fordításában Kh. Asadulaev verses gyűjteményei "A szentség pillantásai" és "A gyökerek visszhangja" (Karatinszkijtól), a dagesztáni népköltő Magomed Akhmedov "Magányos sziget" és "Írások" című könyvei. (avarból), Vladik Batmanov " Sasfészek" gyűjteménye (lezgiből) stb.
Újságíróként két esszékötet adott ki a „Diákoknak a szakmákról: rádiótechnikus” sorozatban, Mn., „Narodnaya Asveta”, 1980 és „Machinist”, Mn., „Narodnaya Asveta”, 1983, valamint egy népszerű tudományos brosúra „Szerelmi bájitalok”, Mn., „Krasiko”, 1992.
Számos nyilvános díj és díj nyertese, beleértve a Nemzetközi Irodalmi Díjat. Anna Akhmatova és "Szláv ölelés" (Bulgária), im. E. Hemingway (Kanada), "Literary European" (Németország), im. K. Balmont (Ausztrália), őket. Basho (Japán), im. Robert Burns (Skócia), im. Francesco Petrarchi (Olaszország), Nemzetközi Irodalmi Békedíj (Németország), Díjak nekik. Innokenty Annensky, ők. Szergej Jeszenyin "Ó, Rus', csapd le a szárnyaidat", "Rus aranytoll", őket. Borisz Kornyilov "Találkozni a nappal" Nikolai Leskov (mind - Oroszország), ők. Nikolai Gogol és ők. Grigorij Szkovoroda "Isteni dalok kertje" (mindkettő - Ukrajna), az Unió Államának Nyilvános Díja, az "Oroszország Munkás Dicsősége" közrend, Lermontov, Majakovszkij, Jeszenin rendek (kétszer), "A nemességért gondolatok és tettek" (mind - Oroszország) , "Kulturális Örökség" (Magyarország), "Arany Jeszenyin-érem" - összesen több mint ötven irodalmi díj és ugyanennyi díj. A Fehéroroszországi Tájékoztatási Minisztérium legmagasabb kitüntetését is megkapta - a "Kiválóság a fehérorosz sajtóban" jelvényt, a Fehéroroszországi Kulturális Minisztérium legmagasabb kitüntetését - a "Belarusz kultúrájához való hozzájárulásért" jelvényt. a Fehéroroszországi Kulturális Dolgozók Szakszervezetének Becsületjelvénye.
Avrutin munkásságáról könyvek jelentek meg:
![]() |
---|